![](https://accentmagasin.se/app/uploads/2024/08/jane_split-1200x675.jpg)
När en ny organisationsform utretts så har man haft ett särskilt direktiv om att säkra ungas inflytande. I förslaget står att barn och unga ofta missgynnas när organisationer slås samma och makt ska fördelas. Det kan därför finnas ett behov att att unga även i fortsättningen har separatistiska utrymmen, så som Ungdoms nykterhetsförbund varit.
– Jag tror att vi hittat en bra balans. Sen kommer det inte att bli som att ha ett eget förbund, men sett till hur riksmötena ska fungera så tror jag att de förslag som ligger kommer fylla det behovet som vi sett att stärka ungas inflytande, säger Jane Segerblom, förbundsordförande för Ungdomens nykterhetsförbund, UNF.
Den nya organisationens högsta beslutande organ kallas i nuläget för riksmötet. Ungas formella inflytande på riksmötet ska garanteras genom ett kvoteringssystem. Minst 25 procent av ledamöter i förbundsstyrelse, valberedning och revisorskollegie ska vara under 25 år gamla. Minst en person under 25 i förbundsstyrelsen ska vara arvoderad för att företräda ungas röst i organisationen. Även på riksmötet ska minst 25 procent av de 199 ombuden vara under 25 år. Varje region ansvarar för att deras ombud följer den kvoten. Kan man inte nå upp till 25 procent unga bland sina ombud så minskas istället regionens totala antal ombud. Ombuden under 25 får också särskilt inflytande under omröstningar på riksmötet; för att ett beslut ska gå igenom så måste minst 25 procent av de unga ombuden rösta för beslutet. Unga under 25 föreslås också ha dubbelt så lång talartid som äldre medlemmar.
Inför riksmötet ska det även arrangeras förmöten där unga får lära sig mer om den demokratiska processen så att de har faktisk möjlighet att påverka. Förmötet ska även ta ställning till riksmötets propositioner och ifall något förslag avslås med 90 procent eller mer av rösterna så kan det inte tas upp av riksmötet.
Förslaget kommer ställa krav på ungas deltagande. Det tror Jane Segerblom att rörelsens unga är redo för.
– Ungas engagemang går upp och ner hela tiden och det är svårt att veta hur det kommer se ut framåt. Men med de som engagerade idag så tror jag inte att det kommer vara ett problem. Det är om vi blir inaktuella i våra frågor som skulle kunna göra att vi tappar unga.
Hon påpekar att det även skulle komma unga från andra delar av rörelsen in i den nya organisationen.
– Vi har brett spann av unga, inte bara tidigare UNF:are utan också från Junis och NSF. Det finns mycket unga att hämta hem i alla ungdomsförbunden.
Förslaget lyfter fram ett flertal sätt att se till att unga har inflytande på olika nivåer. Dels måste målsättningen att ge unga en särskild ställning tydliggöras i stadgarna och följas upp regelbundet. Men det kommer också att behöva arrangeras utbildningar i demokratikunskaper för unga. Unga måste också beredas plats i den vardagliga verksamheten i föreningar och distrikt. Och när den nya organisationen tar fram strategisk inriktning och verksamhet så ska ett forum av unga förtroendevalda tillfrågas. För att ge unga de pengar de behöver för sin verksamhet medel fördelas av Ungdomsstiftelsen, vars styrelse alla ska vara under 25. Det kommer också vara verksamhetsförbundets uppgift att söka externa medel för verksamhet som rör barn och unga.
Men det kommer också krävas ett stort kulturarbete för att unga ska känna att de kan ta plats i den nya organisationen.
– Får vi till en bra kulturförändring så kommer unga synas på ett annat sätt än tidigare.
Att väcka ungas engagemang är inte alltid lätt. Sedan förslaget på ny organisation släpptes i torsdags så har diskussionerna rasat i IOGT-NTO:s diskussionsgrupper på Facebook. Men det har varit svårare att få unga att ta plats och formulera åsikter om förslaget.
– Mycket av diskussionen förs inte via Facebook för det är inte den kanal unga har idag. Men vi behöver sänka tröskeln för att engagera sig.
Hittills har det också varit svårt att få unga att anmäla sig till remissmötena som arrangeras runtom i landet den närmaste månaden.
– Vi har haft några möten än så länge där det inte varit så många unga på plats, vilket är jättråkigt, säger Jane Segerblom.
Nu försöker UNF aktivt söka upp personer som borde ta sig till ett remissmöte.
– Det har gjort att fler anmält sig. Men det är svårt att nå ut till unga, de använder olika sociala medier och man vet inte var de ser informationen bäst. Och omorganiseringen är en svår fråga att ta sig an. Det är inte alltid man som ung känner sig välkommen till den här typen av arrangemang, och man kanske är rädd att säga vad man tycker i en blandad grupp med vuxna.